Sürget az idő az „elnökcsináló” Michigan államban, ha le akarják váltani Bident a szavazólapon
![](https://cdn.mandiner.hu/2024/07/6lGYtG78En8_-iT5aQkjwUA7ZDaqZMqDIx2RQ9jMdPI/fill/276/155/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzU0MzFjNmE4ZTBhZTRlYjViNzIwYzg3N2E4MDlmMjFl.jpg)
A Demokrata Pártnak komoly kihívásokkal kell szembenéznie, ha Biden elnök helyére mást akarnak állítani a michigani szavazólapon.
![](https://cdn.mandiner.hu/2024/07/6lGYtG78En8_-iT5aQkjwUA7ZDaqZMqDIx2RQ9jMdPI/fill/276/155/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzU0MzFjNmE4ZTBhZTRlYjViNzIwYzg3N2E4MDlmMjFl.jpg)
Joe Biden szellemi mélyrepülése folytatódik, ami egyre több találgatásnak ad teret azzal kapcsolatban, hogy mi lenne, ha a demokraták még az elnökválasztások előtt lecserélnék őt és mást jelölnének. Cikkünk az ezzel kapcsolatos eshetőségeket fejtegeti.
Az első, nem hivatalos elnökjelölti vitán Joe Biden igencsak leszerepelt. Már nem csak republikánus, de demokrata oldalon is egyre gyakrabban kerül szóba, hogy az idős elnöknek lehet, hogy érdemes lenne visszalépni a jelöltségtől, és átadni a terepet valaki másnak.
A jelenlegi elnök hivatalos jelöltségét csak később, várhatóan a Demokrata Párt augusztus 19-én kezdődő chicagói gyűlésén fogják megerősíteni, így még van bő egy hónap a változtatásra. Addig három forgatókönyv lehetséges a fordulatra:
Biden azonban jelenleg biztosan elindul, és nem gondolkodik visszalépésen, kihívói pedig még nem jelentkeztek
– mutatott rá Elaine Kamarck, a Brookings Institution szenior munkatársa a Reutersnek adott interjújában. Ezt július 8-án, hétfőn maga az elnök is megerősítette az MSNBC egyik műsorában.
Ha Biden mégis úgy döntene, hogy nem indul a jelöltségért, valószínűleg afféle szabadverseny alakulna ki a pozícióra pályázó demokrata nagyágyúk között. Az elemzők leginkább két lehetséges helyettest tartanak versenyképesnek: Kamala Harris jelenlegi alelnököt, illetve Gavin Newsom kaliforniai kormányzót. Az ő színre lépésükről korábban már a Makronómon is írtunk érintőlegesen – ez idáig mindketten támogatásukat fejezték ki Biden indulásával kapcsolatban. Emellett Kamarck a michigani Gretchen Whitmer, a kentuckyi Andy Beshear és az illinoisi JB Pritzker kormányzót említi mint lehetséges „nehézsúlyú” jelölt, de ők is mind a jelenlegi elnök újraindulását támogatják.
Ahhoz, hogy Biden elhódítsa a demokrata konvenció megbízatását az elnökjelölti pozícióra, a várhatóan jelenlévő 4672 delegált támogatásának a többségét kell megszereznie a gyűlésen. Ezek között lesz körülbelül 3933 úgynevezett elkötelezett és 739 automatikus küldött – utóbbiakra gyakran „szuperdelegáltként” hivatkoznak.
A jelöltség megszerzéséhez tehát az elkötelezettek közül körülbelül 1968 támogatását kell megnyernie a jelenleg regnáló elnöknek, ami jelen állás szerint, és számításba véve a legutóbbi előválasztások eredményeit, valószínűleg sikerülni fog neki.
A küldötteket az egyes államok előválasztásainak eredményei alapján arányosan osztják ki a jelöltek között. Az idén Biden a közel 4 ezer küldött majd 99 százalékának a támogatását szerezte meg. A Demokrata Nemzeti Bizottság szabályai szerint ők a hivatalban lévő elnököt támogatják.
A Demokrata Párt konvenciójára minden államból érkező küldötteket vagy előválasztásokon, választási gyűléseken, esetleg helyi pártkongresszusokon választják ki, vagy választott képviselői pozíciójuk, illetve a pártvezetésben betöltött tagságuk miatt kerülnek be. Számukat egy formula alapján határozzák meg az adott államnak az előző három választáson a demokrata jelöltre leadott szavazatai, az állam elektori voksai és az állam előválasztásának időpontja alapján.
A küldöttek kiválasztása államonként eltérő, megyei, kerületi, illetve állami szinten. Egyes államokban a választópolgár közvetlenül az elnökjelöltre szavaz az elnökjelölti előválasztáson, a küldötteket pedig külön választják meg a pártkongresszusokon, míg más államokban a választópolgár közvetve egy vagy több elkötelezett küldött megválasztásával támogathatja a számára szimpatikus, elnökjelöltségért induló politikust.
A delegáltak két típusa különböztethető meg: az úgynevezett elkötelezett és az automatikus jelöltek, azaz szuperdelegáltak.
Az elkötelezett küldötteket az előválasztások, a választási gyűlések vagy a pártkonvenciók során választják meg, és megválasztásuk feltételeként vagy egy elnökjelöltet kell támogatniuk, vagy pedig függetlenként kell fellépniük. Mandátumukat ennek megfelelően kell gyakorolniuk a Demokrata Párt nemzetgyűlésén.
Az automatikus delegáltak a Demokrata Nemzeti konvenció nem megválasztott küldöttei. A szuperdelegáltaknak nem kell elkötelezniük magukat egyetlen elnökjelölt mellett sem, de szabadon támogathatják is a számukra megfelelő elnökjelöltet. Ők a Demokrata Nemzeti Bizottság tagjai, a kongresszus demokrata tagjai, demokrata kormányzók, illetve a párt kiemelkedő vezetői, köztük korábbi elnökök és alelnökök közül kerülhetnek ki.
Az, hogy végül a Demokrata Párt hivatalosan kit állít elnökjelöltnek, a demokrata nemzeti konvención, ezen delegáltak szavazatai alapján dől el, ezért fontos az elnökségért indulni vágyók számára a támogatásuk megszerzése.
Hogyha Joe Bident hivatalosan elnökjelöltnek választják, és ezt követően teszi le a lantot, akkor arról, hogy kit indítsanak helyette, a 435 tagú Demokrata Nemzeti Bizottság kell, hogy döntsön.
A tagok rendkívüli ülést hívnának össze a jelölt személyének eldöntéséről.
A nemzeti bizottság tagjai között számos érdekcsoport képviselője megtalálható: szakszervezeti vezetők és kisebbségi közösségek képviselői, illetve aktivistái. Közülük 75 tagot az elnök nevez ki, míg a többit az adott államban választják.
A demokrata nemzetgyűlés utáni jelöltállításhoz a jelentkezőknek a bizottság tagjainak egy előre meghatározott minimális számának támogatását kell megszereznie. Ezt egészen pontosan a szabályozó bizottság állapítja meg, az eljárás megkezdése előtt.
Az eljárás során, csakúgy, mint egy elnökjelölti kampányban, beszédekre, védőbeszédekre majd a jelöltlista szűkítésére kerülhet sor. Ha a bizottság szavazását a választás napjához, azaz november 5-éhez túl közeli napra tűznék ki, akkor virtuális lenne a voksolás.
Ezt is ajánljuk a témában
A Demokrata Pártnak komoly kihívásokkal kell szembenéznie, ha Biden elnök helyére mást akarnak állítani a michigani szavazólapon.
Legutóbb Lyndon B. Johnson volt az az amerikai elnök, aki önszántából lépett vissza, még mielőtt ringbe szállhatott volna a második teljes ciklusának betöltéséért.
Johnson 1963 novemberében, John F. Kennedy meggyilkolását követően vette át az elnökséget mint hivatali elődjének korábbi alelnöke. Kennedy mandátumának befejezését követően, 1964-ben elsöprő győzelmet aratott, így saját jogán első teljes ciklusát tölthette az elnöki pozícióban.
Hiába voltak népszerűek ambiciózus belpolitikai törekvései, Johnson elnökségére rossz fényt vetett a vietnámi háború miatti elégedetlenség.
Az 1968. január 31-én, a kommunista Észak-Vietnám által megindított Tet-offenzíva komoly kudarccal fenyegetett az amerikai alakulatokra nézve, de végül februárra sikeresen leverték a támadást. A nagy amerikai veszteségek viszont hozzájárultak a háborúellenes hangulat terjedéséhez és a Johnsonnal szembeni kritikák felerősödéséhez.
Johnson ennek ellenére éppenhogy megnyerte a márciusi demokrata előválasztást. Végül romló egészségügyi állapota, 40 százalék alatt mért elfogadottsága és a külpolitikájával szembeni elégedetlenség miatt március 31-én bejelentette, hogy nem fogadja el a jelöltséget, és nem indul újra az 1968-as elnökválasztásokon.
Ezt is ajánljuk a témában
Újabb diplomáciai botrányt kavaró bakit vétett az amerikai elnök, ezúttal egy olyan eseményen, ahol az USA és 19 másik nemzet vezetője összegyűlt, hogy bejelentse az Ukrajna Paktum aláírását.
Van még egy forgatókönyv, amelyet az Egyesült Államok alkotmányának 25. kiegészítése tesz lehetővé. Ha ezt az alelnök a kabinet többségének támogatásával életbe léptetné, akkor a regnáló elnököt „pozíciójának betöltésére alkalmatlanná” nyilváníthatnák, és ez esetben Kamala Harris venné át az elnöki tisztséget.
Korábban erre még sohasem volt példa, a kongresszus republikánus képviselői viszont már többször is javasolták a kabinetnek, hogy Biden esetében ne vessék el ezt a lehetőséget sem.
Az eredeti, teljes cikk – amelyből az is kiderül, korábban mely amerikai elnökjelöltek léptek vissza az elnökválasztáson való indulástól – a Makronóm honlapján olvasható.
(Források: Reuters; Ballotpedia; Foreign Policy; Britannica; Britannica; Britannica; AP News)
Kapcsolódó:
Címlapfotó: MTI/AP/Gerald Herbert
További cikkeinket, elemzéseinket megtalálják a makronom.hu oldalon.