Párizsban szurkolta ki magyar államfő a paralimpiai bajnokunk győzelmét (fotó)
![](https://cdn.mandiner.hu/2024/09/naxPY5jgQM0MuHHGMgeeOXCetkfqLkXTLkBvSYkNI8k/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzg4Njk0NmYyYThhZTQwYzc5MjMyODI2NzZjNzE3NDlj.jpg)
Kiss Péter Pál mostantól már kétszeres paralimpiai bajnok, emellett négyszeres világ- és négyszeres Európa-bajnok.
![](https://cdn.mandiner.hu/2024/09/naxPY5jgQM0MuHHGMgeeOXCetkfqLkXTLkBvSYkNI8k/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzg4Njk0NmYyYThhZTQwYzc5MjMyODI2NzZjNzE3NDlj.jpg)
Meg lehet-e állítani a magányos terroristákat? Mire kell vigyázni egy ekkora tömegrendezvény esetén? Mi köze vannak mindennek az illegális bevándorláshoz? Az ATV Start vendége volt Somkuti Bálint, az MCC Geopolitikai Műhelyének kutatótanára.
Nyitókép: Somkuti Bálint az ATV Start című műsorában (atv.hu)
A műsorvezető azon kérdésére, mennyire köthetők össze a hamarosan kezdődő ötkarikás játékokkal az olyan esetek, mit amilyen szerda este Párizs északkeleti részén történt, amikor egy autó hajtott egy étterem teraszára, egy ember halálát és többek sérülését okozva, illetve a Szajna menti részeket folyamatosan megfigyelő francia rendőrségnek milyen eszközei vannak a hasonlók kivédésére, Somkuti Bálint így válaszolt:
„Egy tömegrendezvénynél három csoportra kell vigyázni: a látogatókra, a sportolókra, illetve az oda érkező VIP személyekre. Ez a hármas követelményrendszer rendkívüli módon megnehezíti a biztonsági erők feladatát.
Nemcsak hasonló, járművel elkövetett támadásra kell ugyanis ilyen eseten készülni, hanem késesre, lőfegyveresre, akár robbantásos merényletre is.
A párizsi rendőrségnek sajnos van tapasztalata e téren, most viszont óriási feladatként akkora területet kell vizsgálni, őrizni, hogy bevonták a hadsereg erőit, sőt, a hírek szerint külföldi segítség is érkezett” – fejtette ki a szakértő.
Hozzátette, hogy a mai terrorizmusnál az jelenti a fő gondot, hogy a modern terroristák nem kiemelt személyeket támadnak, hiszen őket nagyon jól védik, hanem minél nagyobb, látványosabb, véresebb pusztítást akarnak okozni, alkalomadtán a média által is közvetített eseményen.
A szervek igyekeznek még a cselekvés előtt felfedezi ezeket a személyeket, ám mivel „folyamatos a hatás-ellenhatás a támadók és védők között, egyre több az olyan, magányos farkas típusú merénylő, mint Trump elnök merénylője is. Őket viszont sokkal egyszerűbb a helyszínen elkapni, hiszen sokáig nem adnak jelet a támadási szándékukról”.
Somkuti Bálint úgy fogalmazott,
az ilyen jellegű támadások egy általános folyamat részeiként sokasodnak,
aminek az eredője, hogy „a politikai-társadalmi diskurzus erőszakos, kirekesztő, megsemmisítő irányba ment el, a politikai ellenfelet már nem is ellenfélnek, hanem ellenségnek tekintik, és minden szempontból igyekeznek megfosztani az emberi mivoltától, méltóságától, démonizálják őket, gondoljunk csak a Donald Trump körüli hisztériára. És ezzel a szellemileg instabil embereket gyakorlatilag felhívják egy keringőre.”
A hatóság ezért a szakértő szerint mindössze annyit tud tenni, hogy minél inkább felkészül ezen típusú támadások elterjedésére, még ha az nagyon nehéz is ebben a környezetben, ahol gyakorlatilag mindenki gyanús lehet.
Arra a felvetésre, hogy a szélsőjobboldaliként elkönyvelt, migrációellenes Marine Le Pen és pártja, a Nemzeti Tömörülés komoly eredményei mennyire erősítették fel a szélsőséges hangokat Franciaországban a már „bent” lévő bevándorlókat felbőszítve, Somkuti Bálint megjegyezte, „a sajtó többsége fordítva ül a lovon. Marine Le Pen édesapja marginalizált politikus volt a sokszor szélsőséges nézeteivel, azonban annak, hogy Marine és a pártja a hatalom közelébe kerülhetett, pontosan a kezeletlen bevándorlás az oka; nem ő váltja ki ezeket a jelenségeket, hanem ez a francia társadalom reakciója ezekre a jelenségekre.”
Felidézte azt az esetet, amikor Marseille-ben a metrón megkéseltek egy hatvanéves férfit, mert rászólt egy fiatalra, hogy ne feküdjön el az ülésen, és ne tegye fel a lábát.
„Nem normális, hogy ilyesmik történnek. A sajtó liberális része pedig nem hajlandó a probléma gyökerével foglalkozni.
Nem alapvetően a bevándorlókkal van ugyanis a gond, hanem hogy senki nem tanította meg őket arra, hogy európai módon viselkedjenek, és senki nem is követeli meg ezt tőlük. Nyilván van egy munkaerőhiány, amit valahogy orvosolni kell, de erre nem az illegális és ellenőrizetlen migráció a megoldás, hanem hogy szakembereket hívunk be.”
A Nemzeti Tömörülésnek – mondta még a kutató – erre az a válasza, hogy meg kell tiltani az illegális migrációt. Aki pedig már Franciaország területére lépett, annak meg kell tanítani és meg is kell követelni tőle a francia és az európai törvények tiszteletben tartását és betartását.
„Ezekben kéne előrelépéseket tenni ahhoz, hogy a terrorfenyegetettség csökkenjen, Mert a terrorcselekmények többsége igenis bevándorló- és muszlim hátterű személyekhez kötődik. Vagyis a probléma gyökere is ott van.”
A műsor végén szóba került az izraeli palesztin konfliktus is, amelyről Somkuti Bálint úgy vélekedett, a helyzet ugyanúgy befagyott, mint Ukrajnában, azaz folynak a harcok, és jelentős áldozatok vannak mindkét oldalon. Azzal, hogy a Hezbollah is beszállt, a felek fokozatosan és szándékosan sodródnak egy ilyen irányú közvetlen fegyveres konfliktus irányába is.