Kiakadtak a pékek: ez a baj az albán pékségekkel
![](https://cdn.mandiner.hu/2023/10/a8WlkLEGgmLI9rcXOx5LoGcRFiaBALmeP_xsKAp0cOw/fill/276/155/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzdkZmM5NzEwOTk0MDRlNmM5MzcyOTkzMjA3NzQ4MTM2.jpg)
Döbbenetes részletekre mutatott rá a Magyar Pékszövetség elnöke.
![](https://cdn.mandiner.hu/2023/10/a8WlkLEGgmLI9rcXOx5LoGcRFiaBALmeP_xsKAp0cOw/fill/276/155/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzdkZmM5NzEwOTk0MDRlNmM5MzcyOTkzMjA3NzQ4MTM2.jpg)
Szakértők figyelmeztettek, az egészségünkkel játszanak ezek az árusok.
Nyitókép illusztráció. Fotó: Pixabay
Terjedelmes összeállítást közölt a Magyar Nemzet az albán pékségekről és fagyizókról.
Mint írták, a már április végétől rikító színű finomságokat kínáló fagyizók kínálatának árnyalatai között nem ritka, hogy a vásárlók nem tudnak különbséget tenni.
A lap megkeresésére a Magyar Cukrász Ipartestület szakmai elnöke, Erdélyi Balázs elmondta, hogy ezek a vendéglátóhelyek csak minimális díszítéssel dolgoznak,
amit állítólag a fagylalt visszaolvasztása és újrafagyasztása miatt alkalmaznak, ami élelmiszer-biztonsági szempontból szigorúan tilos!”
Erdélyi arra is felhívta a figyelmet, hogy az úgynevezett „albán fagyik” általában vízből, rengeteg cukorból, túladagolt állományjavítókból, festékből és aromából állnak, minimális gyümölcstartalommal. Utóbbi nem is biztos, hogy van bennük, – vélekedett az Ipartestület szakmai elnöke.
A szakember továbbá arra is figyelmeztetett, hogy e „finomságok” esetén beltartalmi értékekről sem beszélhetünk, és „én megkockáztatnám azt is, hogy
olyan mennyiségű adalékanyagot használnak, aminek egészségkárosító hatása is lehet”
– fogalmazott Erdélyi Balázs.
A Magyar Pékszövetség elnöke, Septe József is súlyos hibákról beszélt. Megjegyezte, az albán péktermékeket jobbára kétféle alaptésztából készítik, szépek és nagyok,
azonban a külcsín nem minden, a beltartalom ugyanis sokszor köszönőviszonyban sincs a termék fantázianevével”.
Septe hangsúlyozta, hogy a pékségek receptúrája és a technológiája sem felel meg a Magyar élelmiszerkönyv előírásainak, de egy nagyobb ügyre is rávilágított.
„Tapasztalataik szerint gyakori ezekben az üzletekben a számlaadási kötelezettség elmulasztása, illetve a pénztárgépekkel való manipulálás, amellyel az adórendszert próbálják kijátszani”. De a pékszövetség információi szerint a munkaerőt sem jelentik be.
Ezt is ajánljuk a témában
Döbbenetes részletekre mutatott rá a Magyar Pékszövetség elnöke.
Az összeállításban kitértek arra, hogy hivatalos információ nincs arról, hogy hány albán pékséget ellenőrzött eddig a hatóság – miután ezek hivatalosan nem „albán pékségként” vannak nyilvántartva –, de a Nébih rögzíti:
számtalan hatósági ellenőrzés történik, sőt más hatóságokkal összehangolt akcióellenőrzéseket is tartanak,
és bár az megállapítható, hogy az egyes külföldi tulajdonú (és nem csak „albán”) pékségek között nagy különbségek vannak a szabályszerűségben és késztermékeik minőségében is, mégsem lehet általánosan kijelenteni, hogy a külföldi tulajdonú pékségek kiemelt élelmiszer-biztonsági kockázatot jelentenének.
A cikkben leszögezték, ahol szabálytalanságot állapít meg a hatóság, az ellenőrzések gyakorisága megnövekszik.
A megkérdezett szakértők azt javasolták, hogy ahol a termékek minőségét jellemzően a gyártó által összeállított gyártmánylap határozza meg, mérlegeljen a fogyasztó:
amennyiben a vásárolni kívánt termék minősége nem egyezik az elvárásával, akkor azzal, hogy azt nem vásárolja meg,
azonnal jelzi a vállalkozó felé a termék minőségével kapcsolatos negatív véleményét, így befolyásolni tudja annak minőségét is.
A Magyar Cukrász Ipartestület szakmai elnöke, megjegyezte, ne az ár legyen a vásárlók döntésénél a meghatározó, inkább vegyenek kisebb mennyiséget – esetleg ritkábban –, de a valódi minőségből.
Hosszú távon olcsóbb lesz és egészségesebb, boldogabb az életünk”
– jelentette ki Erdélyi Balázs.