Nyitókép forrása: Facebook
A Világgazdaság cikkeiből kiderült, ez év júniusában is Magyarországon volt a legalacsonyabb az áram és a gáz bruttó végfelhasználói ára az Európai Unión belül – legalábbis ezt mutatta ki a finnországi VaasaETT. Ugyanakkor június végéig az államháztartás központi alrendszere 2656,4 milliárd forintos hiánnyal zárt.
Meddig lehet megvédeni így a rezsicsökkentést?”
– érdeklődött tehát a Hír TV műsorvezetője a Napi aktuális hétfői adásában.
Németh Szilárd, a rezsicsökkentés megvédéséért felelős kormánybiztos erre felhívta a figyelmet, az idei büdzsében külön helye van egy úgynevezett rezsivédelmi alapnak, amit a kabinet azért hozott létre, hogy „minden kőkemény brüsszeli, baloldali támadás ellenére” fenn lehessen tartani a rezsicsökkentés intézményét. Annak ugyanis rengeteg pozitív hatása van, nem pusztán a szociális vetületekre kell gondolni, de gazdaságiakra is. Vagyis a mostani kormányzat teljesen másképp áll hozzá a rezsikérdéshez, mint azt a balliberális kabinetek tették 2002 és 2010 között, amikor is több alkalommal emelkedtek a rezsiárak, a haszon pedig az ekkor külföldi tulajdonban lévő cégek zsebébe kötött ki, emlékeztetett Németh Szilárd.
2013 januárjában, mikor az első tízszázalékos rezsicsökkentést végrehajtották, azt szerették volna elérni a második Orbán-kormányban, hogy megsegítsék a magyar családokat. A rezsicsökkentés miatt több pénz maradt náluk, amit nem mellesleg máshol el tudtak költeni – fogalmazott a kormánybiztos.
„Meddig marad a rezsivédelmi alap?” – tette fel az újabb kérdést a csatorna műsorvezetője. Németh Szilárd úgy felelt, az elkülönítést (szükség volt és van is rá) az ukrajnai háború indokolta, aminek következtében világszerte elszabadultak a rezsiárak; de az uniós szankcióspolitika is rányomta az árak alakulására a nem túl kedvező bélyeget.
Ezek miatt kellett meghozni azt a döntést is a kormányzatnak, hogy az átlagfogyasztás mértékéig megtartják a rezsicsökkentést – a gáz- és a villanyárak esetében is. – „De mindeközben most már a túlzott deficiteljárás fenyegeti Magyarországot” – utalt vissza a fenti számokra a műsorvezető. – Mire a kormánybiztos visszakérdezett: „Ebben Brüsszelnek van a legnagyobb sara.
Azok a pénzek, amelyek járnak Magyarországnak, itt vannak-e?”
„Az a tizenhárom uniós szankciós csomag, amiről az előbb tettem említést, vajon mit tett a magyar gazdasággal? Mit csinált Európa gazdaságával? Kivéreztetik, tönkreteszik Európa gazdaságát…”