Változnak az idők: a kampányban még megszüntette volna, most mégis a mentelmi jog mögé bújik Magyar Péter
![](https://cdn.mandiner.hu/2024/09/0Z7vpadfhDEv3w9h-8wWyxITaJAUKgEtJLc4pZ8-uF0/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2JhMTM4NTdiMDllZTRjMDQ4ZGVhMzVjN2VkYTk1NDRk.jpg)
Akár több éves börtönbüntetés is várhat Magyar Péterre, amennyiben nem sikerül EP-s mentelmi jogával élnie.
![](https://cdn.mandiner.hu/2024/09/0Z7vpadfhDEv3w9h-8wWyxITaJAUKgEtJLc4pZ8-uF0/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2JhMTM4NTdiMDllZTRjMDQ4ZGVhMzVjN2VkYTk1NDRk.jpg)
Az Európai Néppárt máltai politikusa két és fél éven át tölti majd be ezt a tisztséget.
Nyitókép: SEBASTIEN BOZON / AFP
Újra az Európai Parlament elnökévé választották Roberta Metsolát kedden Strasbourgban a testület nyitóülésén.
Az Európai Néppárt 45 éves máltai politikusa a 720 fős testületben 562 szavazatot kapott,
így újabb két és fél éven át töltheti be az elnöki tisztséget.
Egyetlen kihívója a spanyol baloldali Podemos (Együtt képesek vagyunk) jelöltje, Irene Montero volt, aki 61 szavazatot kapott.
Ez a parlament tizedik ciklusa. A testületben nyolc frakció vesz részt, eggyel több, mint az előzőben.
Megválasztását követő beszédében Metsola leszögezte:
erős parlamentre van szükség egy erős Európai Unióban”.
Figyelmeztetett továbbá a társadalom polarizálódására, amely, mint mondta, politikai erőszakhoz vezet. Hangsúlyozta, hogy Európa ereje a különbözőségében rejlik, példaként pedig a különböző nyelveket, kultúrákat említve.
Hozzátette: új biztonsági és védelmi keretrendszer kialakítására törekednek, „amely visszaszorítja a határaink mentén lévő diktátorok terjeszkedési vágyát és le tudja győzni azokat a hibrid fenyegetéseket, amelyek még mindig leselkednek ránk”.
Az Európára váró kihívások közül egyebek mellett az egyre inkább elharapódzó lakhatási válságot és az éghajlatváltozást említette, kiemelve: azon kell dolgozni, hogy Európa megőrizze versenyképességét, és „az európai vállalkozások Európában maradjanak”.
Kiemelte továbbá a digitalizáció fontosságát, aláhúzva: ki kell aknázni a mesterséges intelligencia nyújtotta előnyöket a többi között a dezinformáció elleni küzdelemben is.
Az emberi jogokkal kapcsolatban a nők és az újságírók jogaira is felhívta a figyelmet,
s szót emelt az antiszemitizmus és az iszlamofóbia ellen.
Beszéde további részében kiemelte Európa szerepét a közel-keleti helyzet és a ciprusi kérdés rendezésében, valamint leszögezte: fel kell készülni az EU bővítésére,
mert az emberek felénk fordulnak, Ukrajnában, Moldovában, Georgiában és a Nyugat-Balkánon”.
„Fel tudjuk építeni azt az Európát, amelyet Simone Veil és Nicole Fontaine álmodott meg” – jelentette ki az EP harmadik női elnöke elődeire, az elnöki tisztséget 1979-től 1982-ig betöltő Veilre és az 1999-től 2002-ig elnöklő Fontaine-re utalva.
A megválasztását követő sajtótájékoztatón leszögezte: Európa erősebbé tétele érdekében nem szabad megijedni a vitától és a változástól sem, továbbá szót emelt a politikai erőszak ellen is.
Metsolát 2020 novemberében választották meg az EP első alelnökévé, majd 2022-ben került a testület élére elődje, David Sassoli halálát követően.
(MTI)