Görögország és Bulgária gázhálózatát összekötő interkonnektort a napokban adták át annak reményében, hogy az növeli majd a regionális és az európai energiabiztonságot, hiszen ez a gázvezeték jelentősen hozzájárul majd a földgázellátás diverzifikálásához.
A Szerbia és Bulgária közötti 109 kilométer hosszú gázvezeték építési munkálatai februárban kezdődtek meg. Már akkor rámutattak, hogy a délkelet-szerbiai Nis várostól a dimitrovgradi határátkelőig a gázvezeték 2023 októberére üzemkész lesz.
A szerbiai munkálatok összértéke 85,5 millió euró, amelyből 25 milliót az Európai Beruházási Bank biztosított hitel formájában, 49,6 millió euróval az Európai Unió határon átnyúló IPA-alapjának vissza nem térítendő támogatásával járul hozzá, míg a fennmaradó 10,3 millió eurót Szerbia az állami költségvetéséből különít el erre a célra, a Srbijagas Közvállalat pedig mintegy 600 ezer eurót ruház be a projektbe.
A szerb szakasszal párhuzamosan épül a szerb-bolgár határtól Szófiáig is a vezeték mintegy 60 kilométeres szakasza, amelynek értéke a bolgár média számai alapján mintegy 45 millió euró.
A szerb-bolgár interkonnektort évi 1,8 milliárd köbméter gázkapacitásra tervezték.
Szerbiába eddig két irányból érkezett földgáz (Magyarország irányából és Bulgária felől a Török Áramlaton keresztül), ám mindkét esetben az energiahordozó Oroszországból származott. Ezzel az interkonnektorral pedig harmadik lehetőségként az észak-görögországi Alekszandropolisz kikötőből cseppfolyósított gáz (LNG) érkezésére számíthatnak. Ezzel az ország rákapcsolódhat majd az azerbajdzsáni gázra is, sőt idővel a tervbe vett egyik legnagyobb földgázvezetékre is, a kelet-mediterráni vonalra (az EastMed-re). Ez utóbbi a Levantine-medence tengeri gázkészleteiből (Izrael) és az Aphrodite (Ciprus) gázmezőkről Görögországba, valamint a Poszeidon és az IGB vezetékekkel együtt Olaszországba, majd más európai régiók felé juttatja el majd megépülése után a földgázt.
További cikkeink a témában:
Az Emírségek egymilliárdja után Szerbia újabb hitelért jelentkezik