Német liberális EP-képviselő: Itt az ideje, hogy Orbán Viktort a helyére tegyük
![](https://cdn.mandiner.hu/2024/07/8QDuENt-tlyLhnWSY8bjGT8XvdZ3DXvDsDNjEAe9vbI/fill/276/155/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2ZjMzFiOWM2MDI3NzRiOWFiMjNkYzI5OGEzMmQ4MGRh.jpg)
Moritz Körner szerint meg kell vonni Magyarország szavazati jogát az EU-ban.
![](https://cdn.mandiner.hu/2024/07/8QDuENt-tlyLhnWSY8bjGT8XvdZ3DXvDsDNjEAe9vbI/fill/276/155/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2ZjMzFiOWM2MDI3NzRiOWFiMjNkYzI5OGEzMmQ4MGRh.jpg)
Az ukrajnai béke nélkül Európa gazdasága sem jön helyre.
Nyitókép: Mandel NGAN / AFP
„Nemrég publikáltuk a XXI. Század Intézetnél az Európai Stabilitás Indexet, amelyben az uniós tagállamokat rangsoroltuk a politikai, társadalmi és gazdasági stabilitásuk alapján. Az adatokból világosan látszik, hogy Európa lejtmenetben van, a koronavírus-járvány után a háború is megingatta az európai országok stabilitását, különösen a gazdasági helyzet romlott.
A háború közelsége miatt a legsúlyosabban a közép-európai régiót érintette a válság, így nem véletlen, hogy Magyarország és immár Szlovákia is a leghangosabban békepárti álláspontot képviselő ország. A helyzet egyértelmű: amíg nincs béke és az EU országai a saját állampolgáraik helyett a háborúra költik az adófizetők pénzét, addig a kontinens nem tud kilábalni a válságból.
De nézzük a részleteket!
Sokan meglepődtek Orbán Viktor múlt heti, Kossuth rádiónak adott interjúján, amelyben arról beszélt, hogya béke költségvetése már a fiókban van.
A miniszterelnök ezzel arra utalt, hogy ha vége lesz a háborúnak, akkor lényegesen nagyobb lesz a magyar gazdaság, így a költségvetés mozgástere is. A balliberális sajtó természetesen nagyokat nevetett mindezen, azonban a helyzet teljesen világos:
Ezt is ajánljuk a témában
Moritz Körner szerint meg kell vonni Magyarország szavazati jogát az EU-ban.
amíg Ukrajnában nincsen béke és az EU önti a pénzt a háborúba, elszívva ezzel a forrásokat az európai gazdaságból, addig nem lesz érdemi gazdasági fellendülés
, ami hazánk számára is rendkívül hátrányos, a magas energiaárakról és az energiaellátási bizonytalanságokról nem is beszélve.
Nem kell ennek belátásához sokat keresgélni, elég csak az Európai Bizottság korábbi előrejelzéseit elővenni, amikor már a koronavírus-járvány utáni fellendülés időszakában, de még a háború kitörése előtt voltunk. A bizottság akkor azt prognosztizálta, hogy az EU gazdasága 2022-ben négy százalékkal, 2023-ban pedig közel három százalékkal fog növekedni. Ehhez képest 2022-ben ugyan még összejött uniós szinten a 3,6 százalékos növekedés, de 2023-ban beköszöntött a stagnálás, csupán 0,7 százalékos minimális növekedést tudott produkálni az EU összesített gazdasága, míg az egyik legfontosabb gazdasági partnerünk, Németország recesszióba süllyedt. Röviden összefoglalva: Európa lejtmenetben, a háború és az elhibázott brüsszeli szankciók rendkívüli módon megviselték a kontinens gazdaságát.
A 2024-es évre sem túl biztatók az előrejelzések, éves szinten legfeljebb egyszázalékos növekedést várnak.
Könnyen belátható, hogy ha nem lenne háború, Európa gazdasága akár 3-4 százalékkal is növekedne.
Ugyanezt támasztotta alá a fent idézett Európai Stabilitás Index is, amelyet a XXI. Század Intézet készített számos mutató alapján.
Világosan látszik az adatokból, hogy Európa gazdasága megszenvedi a háborút, míg a versenytársak lehagyják.
Az EU részeként sajnos Magyarország sem tudott mentesülni a háború negatív következményeitől, az inflációs és energiaválság hazánkat is érdemben megviselte. Idén ugyan már mérséklődött az infláció és a gazdasági növekedés is beindult, ugyanakkor a GDP növekedése még jóval elmarad a háború előtti szinttől.
Mindezek fényében nem meglepő, hogy hazánk az egyik leghangosabb képviselője a békepárti álláspontnak, és Orbán Viktor, miután Magyarország átvette az EU soros elnökségét, azonnal békemisszióra indult Kijevbe, Moszkvába, Pekingbe és Washingtonba, hogy mindent megtegyen a mihamarabbi tűzszünet, majd béketárgyalások érdekében.
Szerencsére a magyar kormányfő erőfeszítései a rengeteg brüsszeli kritika ellenére nem tűnnek hatástalannak. Ahogy Szijjártó Péter részletezte, Orbán Viktor békemissziója után a svájci külügyminiszter találkozott az orosz külügyminiszterrel, az amerikai és az orosz védelmi miniszter telefonon tárgyalt egymással, Zelenszkij ukrán elnök pedig Donald Trump elnökkel beszélt. Emellett Vitalij Klicsko kijevi polgármester a Corriere della Sera olasz napilapnak adott interjúban elismerte, hogy Ukrajnában népszavazást kellene tartani a béketárgyalásokról, a háború nem folytatható a végtelenségig. Ez érthető álláspont, ugyanis nincsen végtelen számú ukrán katona, de a fegyverek és lőszerek száma is véges.”