Pressman szerint az orosznál is durvább a magyar szuverenitásvédelmi törvényjavaslat, miközben az amerikainál is messze enyhébb
![](https://cdn.mandiner.hu/2023/12/Jnn8jhSJME5hbXHtAu5QqGqJTTZJOrd6dE00EnBCU3Y/fill/276/155/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzAyOTI4ZmU5ZTE2ZTQ0M2Y4ZGU3NzQxZTVhNWY0OWUw.jpg)
Az amerikai ügynöktörvényt egy közvetlen politikai kinevezett alkalmazhatja szinte teljesen ízlése szerint.
![](https://cdn.mandiner.hu/2023/12/Jnn8jhSJME5hbXHtAu5QqGqJTTZJOrd6dE00EnBCU3Y/fill/276/155/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzAyOTI4ZmU5ZTE2ZTQ0M2Y4ZGU3NzQxZTVhNWY0OWUw.jpg)
Joe Biden kormányzata a választások előtt szigoríthatja a külföldi ügynökökkel kapcsolatos, hosszú évtizedek óta érvényben lévő amerikai törvényt.
Mint emlékezetes: „komoly aggályokról” beszélt David Pressman amerikai nagykövet a magyar szuverenitásvédelmi törvénnyel kapcsolatban. A nagykövet decemberben elmondta: szerinte a törvényjavaslat „a független civil társadalom és a médiaszervezetek kriminalizálására vagy megfélemlítésére irányulhat”.
Ahogy a Mandiner egy részletes cikkben kifejtette: valójában a magyar törvény „az amerikainál is messze megengedőbb” .
Most a Politico arról számolt be, hogy komoly változások jöhetnek az amerikai szabályozásban, és még szigorúbbá tehetik azt.
Az amerikai Igazságügyi Minisztérium jelezte, hogy hamarosan javaslatot tesz a külföldi lobbizás közzétételi kötelezettségének felülvizsgálatára, amit a jogászok úgy értelmeznek, hogy az drámai változást jelenthet a vállalatok és nonprofit szervezetek számára, amelyek régóta a mentességekre támaszkodnak – számolt be a Bloomberg Law.
Mint a lap leírja: a jogászok attól tartanak, hogy
az esetleges szigorítás következtében a vállalatok széles köre kénytelen lenne „külföldi ügynökként” regisztráltatni magát,
és emiatt részletes nyilvános jelentéseket benyújtani.
A Bloomberg Law újságírójának nyilatkozó forrás szerint a jogászok reakciói kissé túlzóak voltak, hiszen jelenleg még csak tervezési fázisban van a folyamat.
Ezt is ajánljuk a témában
Az amerikai ügynöktörvényt egy közvetlen politikai kinevezett alkalmazhatja szinte teljesen ízlése szerint.
A 2024-es választások előtt sokan aggódnak a Washingtonban a külföldi beavatkozás miatt, és a Politico szerint ez lehet az oka, hogy hozzányúlhatnak a FARA-törvényhez.
Amerikában a külföldi ügynököknek be kell regisztrálnia egy nyilvános adatbázisba, amely az Igazságügyi Minisztérium alá van rendelve.
A Politico megjegyzi, hogy a jelenleg azoknak a személyeknek, akik a hazai Lobbying Disclosure Act részeként regisztráltak, nem kell külön regisztrálniuk a FARA-ba is. Azonban Eun Young Choi, az igazságügyi minisztérium nemzetbiztonsági osztályának vezetője december kijelentette:
meg akarják szüntetni ezt a kivételt.
„A FARA az Igazságügyi Minisztérium számára prioritást élvez” – mondta Choi decemberben. A tisztviselő azt mondta, hogy az átláthatóság a céljuk, nem pedig a legális tevékenység korlátozása. Azt is hozzátette: elsősorban az árnyékban tevékenykedő aktorok ellen szeretnének fellépni.
A FARA esetlegese szigorításával kapcsolatban megkerestük David Pressman amerikai nagykövetet is. A cikkünk megjelenéséig nem kaptunk választ.
Nyitókép: Attila Kisbenedek / AFP
Ezt is ajánljuk a témában
Mutatjuk az amerikai törvényt módosítások nélkül, amelyben az ügynökszervezeteket szabályozzák.