Kihasználták a kínálkozó alkalmat az ukrán drónok: kíméletlenül pusztították el orosz célpontjukat
![](https://cdn.mandiner.hu/2024/09/vZOLNQz5jldTnIGjaK92VdJkFHM_OsZwYBqeLSY_6I8/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2IzMGUzODRhZGYzMDRjNGZiYmY4MWNkMjIyOWZlMGMw.jpg)
Kijev úgy véli, hogy a megtámadott lőszerraktárból lőszert és felszerelést szállítottak Ukrajnába.
![](https://cdn.mandiner.hu/2024/09/vZOLNQz5jldTnIGjaK92VdJkFHM_OsZwYBqeLSY_6I8/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2IzMGUzODRhZGYzMDRjNGZiYmY4MWNkMjIyOWZlMGMw.jpg)
Az áldozatok családtagjainak fizetendő kártérítésre kötelezte a boszniai Szerb Köztársaság hatóságait a hágai székhelyű ENSZ-törvényszék korábbi büntető ítéleteire hivatkozva egy szarajevói bíróság, amiért a múlt század kilencvenes éveiben pusztító háború idején a szerbek 44 hónapon át ágyúzták és lőtték Szarajevót.
A megítélt kártérítési összeg – ami valamivel több mint 200 ezer eurónak felel meg – elenyésző ahhoz képest, hogy az ostrom idején becslések szerint Szarajevó 18 ezer lakosa vesztette életét. A mostani ítélet azonban a belgrádi székhelyű Beta hírügynökség beszámolója szerint csak 31 áldozat hozzátartozójának kártérítési igényéről szól. Az érvényesített jogelv ugyanakkor mindenképpen figyelemre méltó, és túllép a hagyományos jogi felfogáson: szerb egyének büntetőjogi felelősségének egy nemzetközi törvényszék által tett megállapítására alapozva a bosznia-hercegovinai bíróság az egyik jelenlegi államalkotó entitás intézményes kártérítési felelősségét mondta ki.
A hivatkozási alap az volt, hogy az egykori Jugoszlávia területén elkövetett súlyos jogsértések ügyében illetékes hágai törvényszék korábban életfogytiglani, illetve 29 évi szabadságvesztésre ítélte Stanislav Galicot és Dragomir Milosevicet. Mindketten a boszniai szerb haderő tábornokai voltak.
Esad Hrvacic ügyvéd, aki a hozzátartozók jogi képviselője volt a tárgyaláson, azzal érvelt, hogy a mostani, föderációs alapon szerveződő Bosznia-Hercegovina alkotórészének tekintett Szerb Köztársaság (Republika Srpska) felvállalta a jogfolytonosságot az 1992-ben kirobbant, majd három éven át tartó háború előidézőjével, a boszniai szerbek önhatalmúlag kikiáltott köztársaságával. Azt pedig, hogy a kártérítési igény nem évült el, arra alapozta, hogy Galic és Milosevic ügyében emberiesség elleni bűncselekmény miatt született büntető ítélet, márpedig az ilyen cselekményekért való felelősség az ENSZ-törvényszék statútuma szerint nem évül el.